Спеціалізована загальноосвітня школа №2
I-III ступенів з поглибленим вивченням
іноземних мов

Творча робота на тему:
«Розвиток творчих здібностей та навичок самоосвіти учнів
шляхом проведення семінарських занять
з математики в школі»

Вчитель математики: Орел Ніна Іванівна

м.Чернігів 
2008
Знаннєве навчання поступово втрачає свій сенс, величезний потік інформації, яка з’являється вже  неможливо вмістити до шкільної програми. Тобто треба навчати "вічних істин" й умінню оновлювати свій культурний досвід, треба навчити дитину знаходити знання й користуватися ними.

Завдання школи - навчити дитину вчитися у продовж життя, самостійно поповнювати знання, навчити працювати творчо. Випускник має бути готовим до життя, до подальшого розвитку, до активної участі в житті суспільства.
Тому поняття компетентності учня набуває актуальності, так як забезпечує дитині можливість орієнтуватися в сучасному суспільстві, інформаційному просторі, подальшому здобутті освіти. Освіта впродовж життя є умовою виживання людини в нашу епоху. Компетентнісний підхід до освіти сьогодні отримує все більше визнання. 
Проблеми розвитку учнів:
•	розвиток творчих здібностей;
•	розвиток мовлення  й мислення;
•	развитие навыков самообразования.
Ці проблеми, на мій погляд, добре розв’язуються шляхом проведення семінарських занять. Використання цієї форми роботи при організації вивчення математики дозволяє активізувати творчі здібності учнів, навчити робити самостійно висновки, дискутувати, відстоювати свої переконання, підготувати школярів до продовження освіти. 
Семінарські заняття виконують дві функції: освітню і контрольно-перевіряючу. Вони можуть бути випереджальні, навчальні, узагальнюючі або підсумкові. 
Основні завдання семінару:
•	закріплення, розширення й поглиблення знань учнів; одержання нових знань;
•	формування й розвиток умінь і навичок самостійної роботи учнів з підручником, довідковою літературою й іншими джерелами інформації, з пошуком інформації в Інтернеті, роботою з навчальними програмами;
•	реалізація диференційованого підходу в навчанні  з обліком вікових й індивідуальних особливостей  учнів;
•	створення умов для формування й розвитку пошуково-творчих умінь і навичок.
Випереджальні семінарські заняття проводяться перед вивченням теми, невеликими по обсягу й не складними по змісту. Їх ціль формувати вміння й навички орієнтуватися в характері навчального матеріалу, тобто виділяти описовий, роз'яснювальний матеріал, головне в змісті теми. Вони вимагають обов'язкового інструктажу, групових й індивідуальних завдань, консультацій у процесі підготовки семінару, перевірки ступеня підготовки учнів.
Навчальний семінар проводиться в процесі вивчення теми й має на меті поглибити знання, сформувати вміння й навички в застосуванні теоретичних знань у практичній діяльності, усунути наявні проблеми в засвоєнні теми. Методи й прийоми вчителя на навчальному семінарі - обговорення, дискусія, аналіз, висновки й рекомендації. 
Специфіка навчального (підсумкового) семінару полягає в тому, що він проводиться після вивчення складної по змісту й великої по обсягу теми або розділу навчальної програми. Його сутність полягає в тому, щоб сформувати вміння й навички учнів самостійно систематизувати й поглиблювати  знання, використати їх на практиці.
Рекомендую також проводити семінарські заняття з розв’язанням завдань підвищеної складності, які дають гарні навички й сприяють пошуку оригінальних розв’язків. При підготовці до семінару необхідно орієнтувати  учнів на пошук різних варіантів  розв’язку одного й того ж завдання, а також приділяти час на розгляд методів розв’язку.
План проведення будь-якого семінарського заняття складається вчителем завчасно й коректується в процесі обговорення з учнями. У відповідності з прийнятим планом установлюється програма підготовки до семінару кожного учня й класу в цілому, розподіляються завдання, рекомендується література для вивчення.
Семінарське заняття звичайно починається з короткого вступу вчителя, у якому доцільно вказати основні завдання семінару, висунути проблему для обговорення. Необхідно розраховувати на прояв школярами високої активності й самостійності, які забезпечуються не тільки ретельною їхньою підготовкою й добре продуманим проведенням заняття, але й демократичною атмосферою, і взаєморозумінням.
Іноді, можна не розподіляти теми виступів завчасно, доручаючи готуватися кожному учневі за всім планом  проведення семінару й бути готовим до виступу за власною ініціативою або по виклику викладача. У такому випадку учні більш охоче беруть участь в обговоренні питань, доповнюють один одного й дискутують. Складні, глибокі питання можуть вивчатися окремими учнями або групою сильних учнів. У процесі семінару вони висвітлюють ці питання для всього класу.
На семінарські заняття готуються таблиці, малюнки, креслення, плакати, моделі, схеми, діаграми. Надійним інструментом і незамінним помічником у проведенні семінару став комп'ютер.
Наприкінці заняття підводять його підсумки, які по можливості зв'язуються з конкретними завданнями навчання. Відзначаються учні, які відповідали найкраще. Здаються реферати, моделі, математичні твори, вірші, креслення, плакати, доповіді і 
т. д.

Теми семінарів:
1.	Площі фігур (геометрія 9кл.)
2.	Площа трикутника (геометрія 9кл.)
3.	Рішення трикутників (геометрія 9кл.)
4.	Правильні багатокутники (геометрія 9кл.)
5.	Теорема Піфагора. Способи доведення теореми. Висновки. (геометрія 8кл.)
6.	Ступінь із раціональним показником. (алгебра 9кл.)
7.	Основні тригонометричні тотожності. (алгебра 9кл.)
8.	Прикладні задачі і їхні математичні моделі. Математичне моделювання. (алгебра 9кл.)
9.	Відомості про математичну статистику, її методи. Статистичні таблиці. Гістограма. Середні значення. Мода й медіана вибірки. (алгебра 9кл., 11кл.)
10.	Задачі математичної статистики. (алгебра 9кл., 11кл.)
11.	Функції. Способи завдання функції. Графік функції (повторення найважливіших відомостей, отриманих про функції в 7-8 класах). (алгебра 9кл.)
12.	Огляд раніше вивчених функцій. (алгебра 9кл., алгебра й початку аналізу 10кл.)
13.	Тригонометричні функції. Їхні властивості. Графіки. (алгебра 10кл.)
14.	Способи рішень тригонометричних рівнянь (нерівностей). (алгебра й початку аналізу 10кл.)
15.	Дослідження функцій за допомогою похідної. (алгебра 11кл.)
16.	Інтеграл. Інтеграл у геометрії, у фізиці, техніці, економіці. (геометрія, алгебра  початку аналізу 11кл.)
17.	Узагальнення поняття ступеня. (алгебра 11кл.)
18.	Диференціальні рівняння. Диференціальні рівняння показового росту. Диференціальні рівняння гармонійних коливань. (алгебра 11кл.)
19.	Розширення множини дійсних чисел. Комплексні числа. (алгебра 11кл.)
20.	Комбінаторні задачі. (алгебра 11кл.)
21.	Поняття про статистичну ймовірність. Закон великих чисел. (алгебра 11кл.)
22.	Паралельне проектування, його властивості. Зображення фігур. (геометрія 10кл.)
23.	Координати в просторі. (геометрія 10кл.)
24.	Вектори в просторі (геометрія 10кл.)
25.	Багатогранники, і елементи. Зображення багатогранників у паралельному проектуванні. (геометрія 10кл., 11кл.)
26.	Правильні багатогранники. (геометрія 11кл.)
27.	Розгортки призм, пірамід. Їхньої площі поверхні. (геометрія 11кл.)
28.	Циліндр. Конус. Площа поверхні. Об'єм. (геометрія 11кл.)
29.	Куля. (геометрія 11кл.)
30.	Комбінації геометричних тіл. Задачі. (геометрія 11кл.)

Додаток:

Урок – семінар.

Тема: Розв’язання задач різних типів.
Мета: Навчити учнів:
1.	розрізняти задачі за типами;
2.	формулювати, відстоювати власну думку, обґрунтовувати розв’язання задач;
3.	стимулювати творчу активність учнів.

За тиждень до уроку вчитель знайомить учнів з текстами задач, які згруповані за рівнем складності (1 група - легкі задачі, 2 група – цікаві задачі, 3 група - нестандартні задачі – для сильного класу).
Обладнання: тексти задач (за числом учнів), картки з номерами задач (за числом учнів).
Вступне слово вчителя.
У давніх греків є легенда про могутнього критського царя Міноса. Розгнівавшись на афінян за те, що вони вбили його сина, Мінос зажадав від афінян велику данину.
Кожні дев’ять років Афіни мали посилати на о. Крит сімох юнаків і сімох дівчат, яких зачиняли у велетенському палаці Лабіринті. Там їх пожирало чудовисько Мінотавр, що мало тулуб людини і голову бика. Чимало юнаків і дівчат загинуло б , якби не герой Тесей, який узявся убити Мінотавра та звільнити Афіни від данини.
Донька Міноса Аріадна вирішила допомогти Тезеєві і дала йому гострий меч та клубок ниток. Тесей прив’язав біля входу кінець нитки і пішов заплутаними коридорами лабіринту, з якого не можливо було знайти вихід. Мечем він убив Мінотавра, а по нитці Аріадни вийшов з лабіринту. Відтоді кажуть «нитка Аріадни» це означає, що людина знайшла правильний шлях.
(Можна запропонувати учням таблицю – лабіринт, в якому треба знайти шлях Тесея)
Сьогодні ми будемо мати справу з лабіринтом, який вимагає розв’язання значної кількості задач. Ми розмістимо їх так, що зможемо розв’язати найскладнішу задачу, бо розв’язання простішої задачі спричинить розв’язання складнішої. А ниткою Аріадни буде те, що ми згрупуємо прості задачі за типами і, розв’язавши їх, зможемо розв’язати складні задачі, де елементами розв’язку будуть вже відомі нам прості задачі.
Клас можна поділити на три групи за рівнем знань:
I.	низький рівень підготовки;
II.	середній рівень підготовки;
III.	високий рівень підготовки.

Кожному учневі необхідно розв’язати 3 задачі (для кожного учня картка з номерами задач).
Наприклад:
I	гр. – пропонується №№ 3, 23, 20;
II	гр. – пропонується №№  64, 24, 54;
III	гр. – пропонується №№  67, 82, 5.

Основна частина уроку.
Учні, які впізнають однотипні задачі, які розв’язуються на дошці, отримують додатково до відповіді один бал, крім того, бал додається за влучно поставлене запитання та доручне і суттєве доповнення.

Захист задач.
1.	Учень біля дошки розв’язує задану йому задачу, відповідає на запитання вчителя й однокласників.
2.	Учитель пропонує учням, які мають задачі того ж типу відгукнутись. Вчитель перевіряє у зошитах однотипні задачі, у цей час інший учень біля дошки готує до захисту інший тип задач.
3.	Вчитель, класифікуючи задачі обов’язкового рівня, переходить до задач середнього рівня, наголошуючи, як використовуються легші задачі під час розв’язання складніших.
4.	Кожен учень, який працює біля дошки, розв’язує одну з даних задач.

Підсумки уроку.
У кінці уроку вчитель виставляє оцінки учням, які відповідали біля дошки, додає 1 бал за доповнення, влучно поставлене запитання, правильно визначений тип задач.
В учнів, які не виступали, не доповнювали, яких не оцінили на уроці, учитель збирає зошити. 
Вчитель підбиває підсумки, говорячи про те, що знайти шлях до розв’язання будь-якої задачі у лабіринті задач вимагає від учня уміння класифікувати задачі, розв’язувати прості задачі і поступово переходити до розв’язання більш складних, вимагає наполегливості, працелюбства, терпіння, і тоді нитка Аріадни буде у руках.